A csokoládé
Összetétele
A csokoládé fő összetevője a kakaó, amelyet a kakaóbab feldolgozásával nyernek. Emellett tartalmaz kakaóvajat, cukrot, tejport (tejcsokoládé esetén), valamint különböző adalékanyagokat, aromákat. Az arányok változhatnak a csokoládé típusától függően. Az étcsokoládéban magasabb a kakaótartalom, míg a tejcsokoládéban több a tej és a cukor. A fehér csokoládé nem tartalmaz kakaóport, csak kakaóvajat, így íze és színe is eltér.
Története
A csokoládé eredete
A csokoládé története Kr.e. 1500 körülre nyúlik vissza, amikor az olmék civilizáció Közép-Amerikában elsőként használta a kakaót. A maják és az aztékok is fontos szerepet tulajdonítottak neki: vallási ceremóniákon, ünnepeken, sőt fizetőeszközként is alkalmazták. Az aztékok szerint a kakaó isteni eredetű, Quetzalcoatl tollas kígyóisten ajándéka.
A csokoládé a középkorban
A kakaó Európába a 16. században került be, a spanyol konkvisztádorok révén. Először a spanyol arisztokrácia körében terjedt el, keserű-fűszeres italként fogyasztották. Idővel cukorral édesítették, és a csokoládé hamar a luxuscikkek közé emelkedett. Az első európai csokoládéüzemek a 17–18. században nyíltak meg.
A modern csokoládéipar kezdetei
A 19. században, a technológiai forradalommal párhuzamosan, jelentős újítások történtek a csokoládé előállításában. Coenraad van Houten holland vegyész 1828-ban szabadalmaztatta a kakaópor-eljárást, amely a kakaóból a zsírt (kakaóvajat) kivonva porított formát hozott létre. 1879-ben Rodolphe Lindt feltalálta a conchálás technikáját, amely simább, krémesebb állagú csokoládét eredményezett.
A csokoládé napjainkban
Napjainkban a csokoládé egy több milliárd dolláros iparág részét képezi. A világ legnagyobb csokoládéfogyasztói Svájc, Németország és Belgium. Egyre nagyobb figyelmet kapnak az etikus kereskedelem, a fenntartható termesztés, valamint a gyermekmunka-mentes ültetvények. A kézműves és prémium csokoládék is egyre népszerűbbek.
A csokoládé gyártása
A gyártási folyamat több lépésből áll. Először a kakaóbabokat fermentálják, hogy kialakuljanak az ízanyagok, majd szárítják és pörkölik őket. Ezután a babokat megtisztítják, feltörik és őrlik, amiből kakaómassza keletkezik. Ezt a masszát tovább feldolgozva kakaóvajra és kakaóporra választják szét. A különböző összetevőket (cukor, tejpor, aroma) keverik, majd conchálják, azaz hosszú ideig melegítve és keverve finomítják. A végső lépés a temperálás, amely a csokoládé szilárdítását, fényessé tételét szolgálja.
A csokoládé összetevői
Kakaóbab és kakaóvaj
A kakaóbabok a Theobroma cacao fa termései, és három fő típusa ismert: Forastero, Criollo és Trinitario. A babokból nyert kakaómasszából préseléssel nyerhető a kakaóvaj, amely a csokoládé lágy textúráját biztosítja.
Cukor és tej
A csokoládé édességét a hozzáadott cukor adja, amely lehet répacukor vagy nádcukor. A tejcsokoládéhoz tejport, sűrített vagy porlasztva szárított tejet használnak. Ezek az összetevők hozzájárulnak a lágyabb, krémesebb ízvilághoz.
Adalékanyagok
A csokoládé gyártása során gyakran adnak hozzá lecitin (főként szójalecitin) emulgeálószert, amely elősegíti az összetevők egyenletes keveredését. Ezen kívül vanillin (szintetikus vanília aroma), természetes ízesítők (pl. gyümölcsök, fűszerek) és néha tartósítószerek is előfordulhatnak.
A különféle csokoládéfajták
Étcsokoládé: legalább 50–70%-os kakaótartalommal, kevés vagy semennyi tejjel{laktózmentes}
Tejcsokoládé: 20–40% kakaótartalom, tej és cukor hozzáadásával
Fehér csokoládé: csak kakaóvajat tartalmaz, kakaóport nem, gyakran vaníliával ízesítik
Töltött csokoládék: különböző krémekkel, likőrökkel, gyümölcsökkel töltve
Pralinék: kis formájú, töltött édességek
A csokoládé, mint termék
A csokoládé sokféle formában kerül forgalomba: táblák, szeletek, bonbonok, italporok, drazsék. Kulcsszerepet játszik az ajándékozási kultúrában, és számos ünnephez kötődik – pl. Valentin-nap, Mikulás, Húsvét, Karácsony. Értéke nemcsak ízében, hanem kulturális jelentőségében is rejlik.
A csokoládé fogyasztása és hatása
A csokoládé – különösen az étcsokoládé – antioxidánsokat, flavonoidokat tartalmaz, amelyek segíthetik a szív- és érrendszer egészségét. Kis mennyiségben hangulatjavító hatású is lehet, mivel szerotonin- és endorfintermelést serkent. Ugyanakkor nagy mennyiségben fogyasztva elhízáshoz, pattanásokhoz és fogproblémákhoz vezethet.
Mennyi csokoládét eszünk?
A világ éves csokoládéfogyasztása meghaladja a 7 millió tonnát. Svájcban évente átlagosan több mint 11 kg csokoládét fogyaszt el egy ember, míg Magyarországon ez az érték 3–4 kg között mozog. A fogyasztási szokások ünnepekhez, időjáráshoz és gazdasági helyzethez is kapcsolódnak.
Érdekességek a csokoládéról
A "csokoládé" szó az azték "xocolatl" (keserű víz) szóból származik.
A legdrágább csokoládék között vannak aranylemezzel díszítettek is, melyek ára elérheti a több száz eurót.
A világ legnagyobb csokoládészobra több mint 3 tonna súlyú volt.
A csokoládé állatok számára, különösen kutyákra, mérgező lehet a benne lévő teobromin miatt.
A NASA űrhajósai is fogyasztanak csokoládét az űrmissziók során az energiatartalma és a hangulatjavító hatása miatt.
A csokoládé tehát nem csupán egy édesség, hanem egy komplex kulturális, történelmi és gazdasági jelenség, amely emberek millióinak életében játszik szerepet nap mint nap.

